Foto: Ilustracija, pixabay
Atomska skloništa u Crnoj Gori nijesu nepoznanica, a naši sugrađani smatraju da su u većini neuslovna. Jedan od takvih primjera je atomsko sklonište u ulici 27. marta. Stanar, koji je želio da ostane anoniman, kaže da je ono 1979. bilo uslovno i imalo neophodan inventar. Već duže vrijeme je, kaže, ni za šta.
S druge strane, atomska skloništa u zgradi Tehničkih fakulteta u dobrom su stanju.
"U zgradi Tehničkih fakulteta su dva atomska skloništa, uslovna i u dobrom stanju. Usljed nedostatka prostora, rukovostvo Univerziteta je 2004. donijelo odluku da se u jednom od skloništa privremeno smjesti Fond Centralne univerzitetske biblioteke, dok je drugi dio skloništa prilagođen i funkcionalan za korišćenje", saopštio je Univerzitet Crne Gore.
Crna Gora ima ukupno 174 atomska skloništa. Počela su da se grade nakon Drugog svjetskog rata i do osamdesetih godina prošlog vijeka bila su namijenjena isključivo za zaštitu stanovništva. Od osamdesetih imaju još jednu namjenu, kažu u MUP-u.
"Za skladištenje opreme i potrebe raznih sportskih i drugih udruženja, a to znači da služe mirnodopskim svrhama,za skladištenje sportske opreme, za potrebe NVO. U nadležnosti MUP-a su 23. Mi njih koristimo kao magacinske prostore, oprema i sredstva za zaštitu i spašavanje su smješteni u njima i ona su, mogu reći, u dobrom stanju i mogu da se koriste za, ne daj Bože, namjenu kojoj su ona bazno bila namijenjena kad su pravljena", kaže Tmušić.
U tom slučaju, relativno brzo bi se prilagodila osnovnoj namjeni. Ipak, Tmušić vjeruje da za tim neće biti potrebe.
"Kriza u Ukrajini apsolutno govor sama za sebe. Mi na nivou Ministarstva unutrašnjih poslova do ovog momenta nijesmo razmišljali o upotrebi tih skloništa sa aspekta zaštite stanovništva. Smatramo da s obzirom na ono što znamo i s obzirom na sve pokazatelje da do toga neće doći u Crnoj Gori", isitče Tmušić.